Penterafobija spada u retke, specifične fobije koje mogu da razviju i muškarci i žene prema majkama partnera Foto: Shutterstock
Milioni ljudi širom sveta pate od raznih fobija, a penterafobija je jedna od njih. Možda niste ni znali da je imate, ali vam je veoma poznat osećaj kada se „oduzmete” od straha ako samo i pomislite da treba da se nađete oči u oči sa taštom ili svekrvom…
Nije tajna da se najveći broj žena sa svekrvom teško slaže. Međutim, hiljade viceva izrečene su i o lošim odnosima između muškaraca i majki njihovih žena, pa se čini da je trend bar podjednako rasprostranjen i između žena i njihovih svekrva. Međutim, dok uobičajena netrpeljivost prema tom specifičnom članu šire porodice nije neuobičajena, postoje slučajevi kada se nelagoda dovede do ekstrema i rađa se fobija, poznata kao penterafobija.
Psiholozi su ovaj pojam definisali kao snažan, nekontrolisan i iracionalan strah od svekrve ili tašte.
Zato je, napominju stručnjaci, često moguće pogrešno identifikovati ovaj odnos i osećaj sa fobijom. Naučnici iz Mayo Clinic pravi razliku između generalizovanog straha ili kratkoročne anksioznosti i fobija na sledeći način:
* Specifične fobije su dugotrajne, izazivaju intenzivne fizičke i psihološke reakcije i mogu uticati na našu sposobnost da normalno funkcionišemo na poslu, u školi ili u društvenom okruženju *
Ukratko, ozbiljnost i intenzitet straha, koliko dugo traje, uz iracionalnost koja ga opisuje zajedno sa fizičkim i mentalnim simptomima i iracionalnim ponašanjem oko objekta straha, jeste ono što penterafobiju čini fobijom.
Kao i kod svake fobije, tačan uzrok penterafobije za neku osobu će se razlikovati u odnosu na brojne faktore. Genetika i vaspitanje svakako mogu da budu od uticaja. U pojedinim slučajevima, trauma doživljena u detinjstvu ili odraslom dobu može biti okidač za pojavu penterafobije.
Dalje, neki osobe mogu iskusiti penterafobiju nakon prvog susreta sa svojom svekrvom, dok drugi mogu razviti fobiju nakon što su je poznavali godinama. Isto važi i za muževljevu (partnerovu) majku. Prema Mayo Clinic, postoje nekoliko glavnih uzroka većine fobija. To su: negativna iskustva, genetika i okruženje, i funkcija mozga.
Pored opštih uzroka, postoje specifični faktori rizika koji mogu povećati verovatnoću da neka osoba razvije fobiju. To su:
Možda ne volite da budete u blizini svoje svekrve jer ona često kritikuje vaš stil roditeljstva ili vaše lične osobine. Možda ste ljuti jer je prva pokazala da vam nije naklonjena i stalno ima neke primedbe. Ali, da li je se zaista plašite? Da li se osećate fizički uznemireno, imate mučninu i treperenje u stomaku ili ste uplašeni u njenom prisustvu? Da li izbegavate njeno društvo po svaku cenu?
Da bi se vaša nelagoda, anksioznost ili strah kvalifikovali kao fobija, moraju da ispunjavaju određene kriterijume. Simptomi penterafobije, kao i kod svake fobije, mogu biti fizički ili mentalni, ili češće, kombinovani. Manifestuju se kroz vidljive promene u ponašanju.
Fobije, su, prema Dictionary.com, intenzivni, uporni, iracionalni strahovi praćeni fizičkim simptomima kao što su znojenje, drhtanje, ubrzan rad srca ili kratak dah i ponašanje izbegavanja.
Mogući simptomi penterafobije ispoljavaju se kada i samo pomislite na svekrvu ili taštu, ili znate da vas sa njom očekuje susret. To mogu biti:
Ako imate više simptoma sa ove liste, to bi moglo biti pokazatelj da fobija postoji. Možete ih imati čak i kada o njoj razmišljate ili kada o njima neko priča. Imajte na umu da takvu dijagnozu mora postaviti kvalifikovani stručnjak za mentalno zdravlje.
Ako patite od penterafobije, profesionalni tretman može mnogo doprineti smanjenju simptoma, a vrlo je moguće čak i potpunim oporavkom. Fobije su izlečive, a ljudi koji ih imaju skoro uvek su svesni svog poremećaja.
Tretmani za bilo koju fobiju su različiti, a stručnjaci za mentalno zdravlje će dati preporuke na osnovu pojedinačnih slučajeva. Međutim, postoji niz tretmana koji su veoma korisni za one koji pate od fobije, a među njima su i oni kojima je dijagnostikovana penterafobija.
Najčešćh tretmana za fobije, od kojih su svi uglavnom pokazali obećavajuće rezultate su hognitivno-bihejvioralna terapija, terapija izloženosti (desenzibilizacija), farkamoterapija (obično nije primarni tretman već se kombinuje sa nekom od metoda).
Alternativni tretmani fobije koji ne isključuju konzervativne metode već mogu pomoći da rezultat lečenja bude uspešniji, mogu biti:
Penterafobija je složeno stanje mentalnog zdravlja i koje može imati trajni efekat na zdravlje osobe, porodično, radno i socijalno okruženje, kao i ukupno blagostanje.
Kada vam se dijagnostikuje ova fobija možda ćete biti u iskušenju da na lečenju radite što je brže moguće kroz različite tretmane, isprobavajući jedan za drugim. Međutim, kao i kod svake ozbiljne situacije sa mentalnim zdravljem, važno je zapamtiti da skoro nikada ne postoji brzi odgovor ili neko instant rešenje. Strpljenje i poverenje u stručno lice kao i podrška okoline sigurno će dati rezultate, uz dobru volju pacijenta i želju da se oslobodi ovog straha.