Hormonska kontrola rađanja možda neće biti opcija za sve žene Foto: Shutterstock
Hormonska terapija u menopauzi primenjuje se kao nadoknada hormona estrogena ili progesterona, koje žensko telo manje luči u ovom životnom dobu, ali i kao način da se kontrolišu simptomi poput valunga, noćnog znojenja, ubrzanog rada srca, povećanog osećaja umora, promena raspoloženja. Hormonska terapija u menopauzi može u bitnoj meri da utiče na bolji kvalitet života i celokupno zdravlje, ali nije uvek rešenje za sve žene, smatra internista dr Taryn Smith sa klinke Mayo.
Stručnjaci skreću pažnju da zbog potencijalnih zdravstvenih rizika hormonsku terapiju nikada ne primenjujemo bez konsultacije sa stručnjacima. Dr Taryn Smith ističe potrebu da hormonska terapija u menopauzi bude personalizovana, to jest prilagođena zdravstvenom stanju svake žene ponaosob.
Menopauza je važna tema o kojoj se još u nedovoljnoj meri otvoreno govori. Ona je prirodan i biološki proces tokom kojeg žena gubi menstrualni ciklus. Menopauza nastupa kada prođe 12 meseci bez i jednog menstrualnog ciklusa.
– Žene u menopauzi često ne znaju kako da kontrolišu simptome menopauze, kao što su talasi vrućine i noćno znojenje. Hormonska terapija se koristi za ublažavanje ovih simptoma, ali nije bezuslovno dobra za sve žene – kaže dr Smith.
Pored navedenih simptoma hormonska terapija može da pomogne kod problema sa spavanjem, da spreči osteoporozu i zaštiti kardiovaskularni sistem.
– Za zdravu ženu hormonska terapija je veoma bezbedna, ipak ako postoje neki faktori rizika potrebno je konsultovati se sa stručnjakom pre početka primene – upozorava doktorka.
Hormonska terapija se koristi u različitim oblicima, oralno, putem kože, vaginalno, ili u vidu raspršivača aerosola.
– Može da se koristi i kao flaster koji se stavlja u donji deo prepona ili preko zadnjice. Gelovi mogu da se nanose na unutrašnju stranu butine, sprejevi na podlakticu. Postoje i oralne opcije. Obično možemo da pronađemo terapiju koja najviše odgovara potrebama jedne žene – kaže dr Smith.
Primenom hormonske terapije mogu da se ublaže simptomi i poboljša kvalitet života, a u mnogim slučajevima moguće je da valunzi skoro potpuno nestanu, objašnjava dr Smith.
Ona naglašava da ipak postoje i rizici od primene hormonske terapije u menopauzi, koji se najčešće dovode u vezu sa rakom dojke, moždanim udarom, bolestima srca.
– Za prosečno zdravu ženu, hormonska terapija je bezbedna. Ipak, ako postoji bilo kakva zabrinutost u vezi sa ovim faktorima rizika, najbolje je da se konsultujete sa svojim lekarom ili specijalistom endokrinologom, ginekologom – kaže dr Smith.
Postoje dva oblika hormonske terapije u menopauzi. Prvi je terapija samo estrogenom, hormonom koji najviše ublažava simptome menopauze. Ovu terapiju mogu da koriste i žene kod kojih je odstranjena materica, navode stručnjaci The North American Menopause Society.
Drugi oblik hormonske terapije u menopauzi je kombinovana primena estrogenom i progesterona, koji kako se veruje može da zaštiti žene od raka endometrijuma. Žene sa ranom menopauzom pre 40. godine bez rizika od raka dojke mogu da uzimaju hormonsku terapiju do 51. godine, doba u kojem većina žena ulazi u menopauzu.
Stručnjaci The North American Menopause Society preporučuju kod ostalih žena primenu hormonske terapije u najnižoj efektivnoj dozi tokom kraćeg vremenskog perioda, kako bi se zdravstveni rizici sveli na minimum. Navode da postoji zabrinutost, ako se hormonska terapija koristi tokom dužeg vremenskog perioda.
Udruženje Women’s Health Initiative se 2002. godine, uz podršku Američke administracije za hranu i lekove i Health Canada, izborilo da sve terapije na recept sa estrogenom, sadrže upozorenjene o faktorima rizika i neželjenim reakcijama. Ovo upozorenje mora da se stavlja i na razne hormonske terapije zasnovane na primeni biljaka.
Veći rizik od raka dojke dovodi se u vezu sa terapijom zasnovanoj samo na primeni estrogena. I terapija samo estrogenom i drugi vid horomonske terapije (primena estrogena i progesterona), dovode se u vezu sa faktorima rizika kao što su moždanim udar, stvaranje tromba. S tim da su u nešto većem riziku žene starije od 60 godina.
Stručnjaci snažno ističu da ne postoji jedan oblik terapije koji će odgovarati svim ženama. Naznačeni rizici su upozorenje na moguću bolest, ali ne znače da će do bolesti sigurno i doći.
Stručnjaci The North American Menopause Society navode da je hormonska terapija u menopauzi polje daljeg izučavanja. Neke studije daju obećavajuće rezultate, ali i dalje nisu garancija da će svaka žena podjednako dobro reagovati na terapiju. Naglašava se da na izbor hormonske terapije utiču mnogi faktori – od godina starosti žene, njenih želja, dostupnosti terapije, cene proizvoda.
Važno je odrediti i da li potencijalne koristi nadmašuju moguće rizike primene hormonske terapije. Tek nakon uvida u opšte zdravstveno stanje, posle konsultacija sa stručnjakom, moguće je napraviti najbolji izbor terapije. Bitno je znati i da terapija koja nam odgovara u jednom periodu života, neće uvek biti pravi izbor. Lekari upozoravaju da se organizam menja i da je zato potrebno redovno da dolazimo na kontrole i prilagođavamo terapiju svim mogućim promenama.