Telo takođe može da proizvodi fruktozu umesto da je dobija iz hrane, pa se proizvodnja fruktoze, na primer, pokreće i u trenucima stresa, a može da nastane i iz prekomerne glukoze, koja se javlja kod dijabetesa
Telo takođe može da proizvodi fruktozu umesto da je dobija iz hrane Foto: Shutterstock
Fruktoza se u poslednjim istraživanjima uzroka gojaznosti izdvojila kao ključni pokretač ovog procesa. Gojaznost je istraživana iz brojnih uglova, a naučnici su dugo ulagali napore da odrede uzrok bolesti. Uočili su veze između gojaznosti i genetike, dijabetesa, unosa kalorija, hrane sa visokim sadržajem masti i ugljenih hidrata. Sada, nova teorija ukazuje da su svi ti faktori važni, ali ključni pokretač gojaznosti može da bude fruktoza.
Fruktoza je prisutna u malim količinama u hrani kao što je voće, a u velikim dozama u zaslađivačima kao što je konzumni šećer. U naučnom članku objavljenom ove nedelje u časopisu Obesity, istraživači su objasnili da fruktoza izaziva žudnju za masnom hranom i ugljenim hidratima, dok blokira sposobnost tela da koristi uskladištenu energiju iz masti.
Na kraju, kako su otkrili, fruktoza tera ljude da unose više hrane koja se zatim skladišti kao masnoća, u ciklusu koji nastavlja da blokira telo da koristi tu uskladištenu energiju dok mu govori da treba još više da jede. Kada se posmatra kod drugih sisara u prirodi, ovaj ciklus obično se pokreće u vremenima krize. Istraživači su to nazvali „spektakularnim sistemom koji priprema životinje za vreme kada hrane, vode ili kiseonika ima manje, kao što je priprema za migraciju na velike udaljenosti ili hibernaciju“.
Telo takođe može da proizvodi fruktozu umesto da je dobija iz ishrane. Proizvodnja fruktoze pokreće se i u trenucima stresa, a može da nastane i iz prekomerne glukoze, koja se javlja kod dijabetesa, ali i kada se konzumira hrana bogata solju ili sa malo vode, primetili su istraživači.
Autori istraživanja objasnili su da je malo verovatno da će konzumacija voća izazvati problematični ciklus fruktoze jer voće sadrži nizak nivo fruktoze, a hranljive materije i vlakna u voću mogu da neutrališu efekte fruktoze. Ali, alkohol, posebno pivo, dovodi do toga da telo proizvodi fruktozu, primetili su.
– U suštini, ove teorije, koje stavljaju mnoštvo metaboličkih i dijetetskih pokretača u centar epidemije gojaznosti, sve su delovi slagalice ujedinjene jednim poslednjim komadom: fruktozom. Fruktoza je ono što pokreće naš metabolizam da pređe u režim niske snage i izgubi kontrolu nad apetitom, ali masna hrana postaje glavni izvor kalorija koji podstiču gojenje – objasnio je autor istraživanja dr Richard Johnson sa University of Colorado Anschutz Medical Campus.