Povišene vrednosti D dimera ne znači da imamo tromb ali jesu alarm da se obratimo lekaru u cilju sprovođenja adekvatne dijagnostike i izbegavanja opasnih komplikacija Foto: Shutterstock
I tromb (krvni ugrušak) i proširene vene spadaju u veoma česte zdravstvene probleme savremenog doba. Postoji više objašnjenja zašto oba stanja nastaju: ima sličnosti u etiologiji kao i razlika, ali i uslovljavajućih momenata.
Medicina kaže da proširene vene najčešće nastaju kao posledica genetičke predispozicija, ali i načina života. Zgrušavanje krvi je sveprisutan i izuzetno značajan proces koji se u našem telu odigrava iz prostog razloga, da ne bismo iskrvarili kada ne, na primer, povredimo, posečemo, imamo neku hiruršku intervenciju… Ove promene se ne mogu videti golim okom, ali se odvijaju svakodnevno i bez njih bi naše zdravlje moglo biti višestruko ugroženo. Na samom mestu traume pokreće se proces zgrušavanja krvi, a sve se odvija upravo u našim venama. To bi bila i prva moguća bazična veza između tromba i vena. Ona, međutim, može biti funkcionalna i adekvatna ako ne postoje neki poremećaji.
Stručnjaci Cleveland clinic u više studija navode da proširene vene predstavljaju jedan od najčešćih zdravstvenih poteškoća bez obzira na starosnu dob, iako su značajno češće kod starijih osoba. Tome, kako kažu, pogoduje savremeni način života (sedenje, manje fizičke aktivnosti, pušenje…), uz genetsku predispoziciju koja je i najčešći faktor rizika.
Prva faza priširenih vena je asimptomatska. Nema bola niti otoka, ali se mogu napipati čvorići (proširenja) duž venskog stabla. Ako se tada ne započne sa lečenjem, bolest napreduje i progresivnim tokom stiže do druge faze koja je komplikovanija i zahtevnija za lečenje. Simptomi su:
Statistike kažu da je od pandemije korona virusa zabeležen porast broja pacijenata koji se lekarima javljaju zbog oba problema, a posebno formiranja tromba i trbomboembolijskih komplikacija. U većem riziku su osobe koje već imaju probleme sa proširenim venama, upozoravaju stručnjaci.
Uzrok su u najvećem broju slučajeva pukotine do kojih dolazi u unutrašnjem sloju vena najbližih krvnom toku. Kada dođe do stvaranja pukotine u veni, naše telo dobija signal o mogućem krvarenju a proces koagulacije, odnosno tromboze čija je uloga da te pukotine kompenzuje, odnosno popuni. U nekim slučajevima, međutim, taj mehanizam se odvija prekomerno (nekontrolisano). Na njega mogu da utiču sledeća stanja:
U slučaju nastanka tromba dolazi i do povećanja vrednosti D-dimera u krvi. Ovaj parametar je aktuelizovan sa poslednjom pandemijom, ali stručnjaci naglašavaju da D-dimer može biti povišen i kod drugih bolesti i stanja, kao i posle trauma ili operacija. Kada je D-dimer u okviru referentnih vrednosti, to u najvećem broju slučajeva znači da nema tromba, ali njegovi viši nivoi ne moraju uvek značiti da postoji tromb.
U svakom slučaju, povišene vrednosti jesu alarm da se obratimo lekaru kako bi se sprovela adekvatna dijagnostika i izbegle opasne komplikacije. One često mogu biti životno ugrožavajuće.
Ogroman broj studija pokazao je da je pandemija virusa SARS-CoV-2 značajno povećala rizik od nastanka tromba (ugruška) kod različitih grupa pacijenata bez obzira na to da li vakcinisani ili nisu, kao i da kod svih osoba koje su preležale virus postoji veća sklonost ka zgrušavanju krvi unutar krvnih sudova. Kod pacijenata s proširenim venama krv svakako nema uobičajeni put i umonožava faktore zgrušavanja krvi. To utiče i na povećani rizik od nastanka tromba.
Postoji više različitih metoda lečenja proširenih vena. Pored klasičnih intervencija, primat preuzimaju savremene laserske operacije, koje su bezbolne i smanjuju rizike od komplikacija. Laserskom intervencijom se u lokalnoj anesteziji rešava problem loših vena (sa pukotinama). Ostaju zdrave vene koje nakon intervencije ne nose rizik za formiranje tromba. Naravno, podrazumeva se da životne navike budu zdrave, da se redovno koristi antikoagulantna tarepija ako je propisana od strane lekara i da se sprovodi dijetetski režim bez masne hrane, alkoholnih pića i korišćenja duvana.