Foto: Shutterstock
Bršljan (lat. Hedera helix L.) je uglavnom poznat kao višegodišnja zimzelena biljka koja raste uz zidove kuća. Ova biljka, međutim, ima i mnogobrojna lekovita svojstva i glavni je sastojak sirupa protiv kašlja. Bršljan se koristi kao pomoćno lekovito sredstvo za razređuje gustog sekreta i lakše iskašljavanje kod produktivnog kašlja. Veruje se da bršljen antioksidant koji pročišćuje vazduh, sprečava upalne procese.
Ime Hedera potiče od grčke reči hedra (sedište) bršljan je biljka koja čvrsto prijanja uz podlogu, u šumama može da preraste u tepih od lišća i potpunosti da prekrije donje delove drveća. Potrebno ga je zato u gradskim uslovima držati pod kontrolom, jer može lako da se razgrana i dospe na neželjena mesta.
Kao lek koristi se kao pomoćno lekovito sredstvo u terapiji astme, bronhitisa, hronične opstruktivne bolesti pluća, olakšava upale gornjih disajnih puteva. Jedinjenja kao što su polifenoli, saponini i flavonoidi omogućavaju ova svojstva bršljana.
Studija rađena na pacovima potvrdila je čak da bršljen može da reguliše vrednosti šećera u krvi. Veruje se da su antioksidanti koji sprečavaju delovanje slobodnih radikala na ćelije činioci usled kojih bi bršljan potencionalno mogao da posluži i kao zaštita od dijabetesa. Stručnjaci ipak navode da je potrebno više merodavnih istraživanja koja bi mogla da potvrde i ovo svojstvo bršljana.
U nauci je najviše ispitivano delovanje bršljana na gornji respiratorni sistem. Veruje se da ova biljka može da olakša tegobe kod pacijenata koji se leče od astme, bronhitisa, kašlja kod dece, hronične opstruktivne bolesti pluća. Sam ili u kombinaciji sa peršunom i timijanom, bršljan može da ublaži tegobe infekcija gornjih disajnih puteva i prehlade.
Bršljan kao sredstvo za lakše iskašljavanje, mnogi zdravstveni radnici preporučuju posebno za decu, zbog ograničene mogućnosti upotrebe tradicionalnih lekova protiv kašlja kada je reč o najmlađoj i najosetljivijoj populaciji.
U drugoj studiji u kojoj je učestvovalo više od 5.000 dece sa produktivnim kašljem istraživači su otkrili da je list bršljana u značajnoj meri olakšao tegobe kašlja. Deca su dva puta dnevno dobijala ekstrakt bršljena, dve trećine roditelja reklo je da je bršljan imao veoma dobar terapeutski efekat na kašalj kod dece. Postoje i studije koje navode da je list bršljana bezbedan za upotrebu, ali i dodaju da bršljan ima minimalan uticaj na simptome bolesti.
Efekt bršljana na pluća i u prevenciji kašlja dovode se u vezu sa antiinflamatornim delovanjem ove biljke. Stručnjaci smatraju da bršljan aktivira beta 2 – adrenergični receptor i podstiče oslobađanje epinefrina koji je i bronhodilatator, što znači da može da proširi bronhije.
Epinefrin je hormon, adrenalin, koji luče nadbubrežne žlezde, uobičajeno se produkuje u situacijama akutnog stresa i priprema telo na stresne situacije. Epinefrin se koristi kod srčanog zastoja, za lečenje glaukoma, bronhospazama, koristi se i kod anafilakse, akutne i teške alergijske reakcije koja nastupa posle kontakta sa određenom hranom, lekovima, posle uboda insekta.
Bršljan je biljka koja može da se gaji i u zatvorenom prostoru. Smatra se da je u ovim uslovima bršljan jedan od 10 najboljih načina za prečišćavanje vazduha, navodi NASA. I pored ovih svojstava, bršljan nije biljka za kućne uslove, jer može da izazove kožni osip kod dece. Nije ni najbolji izbor za stan u kojem borave kućni ljubimci.
Bršljan je biljka koja može kod osetljivih osoba da izazove kontaktni dermatitis, crveni osip na koži koji izaziva svrab. Gutanje lista bršljana može da izazove neželjene efekte kao što su mučnina, povraćanje i dijareja. Nema, ipak, dovoljno istraživanja o nuspojavama upotrebe bršljena pa i sve moguće neželjene reakcije nisu detaljno opisane. Pojedine studije tvrde da je upotreba bršljena bezbedna u trudnoći, savet je da se ipak trudne i žene koje doje, pre primene posavetuju sa zdravstvenim radnikom.
Bršljan na spoljnim zidovima, kako se veruje, štiti od niskih temperatura, ali je i zahtevna biljka koja mora da se održava. U zatvorenom prostoru pročišćava vazduh, ne bi trebalo da se izlaže direktnoj svetlosti. Kao pomoćno lekovito sredstvo koristi se u obliku sirupa, kapsula, čaja. Ne postoje zvanične smernice za doziranje, savet je da se pridržavamo uputstava na pakovanju proizvoda ili da se umereno piju jedna do dve šoljice čaja od bršljana po potrebi.
Čaj od bršljana protiv simptoma kašlja i bronhitisa, priprema se tako što se jedna kafena kašika osušenih listića bršljena prelije sa 250 ml ključale vode i poklopi. Posle 15 minuta se čaj procedi, ne preporučuje se primena čaja kod dece mlađe od sedam godina.